koevastaukset

Koevastaukset te1 2012: Tyypin 2 diabetes: todetaan yleensä vasta aikuisena, solute eivät osaa käyttää insuliinia hyväkseen = insuliiniresistentti 2. //Terveysliikunnan suositukset 18-64 -vuotiaille//
 * 1) Tyypin 1 diabetes: alkaa useimmiten jo nuorena. Haima insuliinituotanto vähenee. Hoidetaan insuliinipistoksilla.
 * Useana päivänä viikossa 2 t 30 min reippaasti
 * tai 1h 15 min rasittavasti
 * lisäksi lihaskuntoa ja liikehallintaa ainakin 2 krt/vko

3. //Ohessa on laihdutustuotteen mainos. Analysoi mainoksessa käytettyjä vaikuttamisen keinoja//
 * Tehokas mainos käyttää useita suostuttelevan ja vaikuttavan viestin keinoja tavoitteisiinsa päästäkseen.
 * Vaikuttavia ominaisuuksia ja yksityiskohtia löytyy mainoksen kuvista, visuaalisista merkeistä ja symboleista, mainoksen asettelusta, tekstistä ja otsikoista.
 * // Tunteisiin vetoaminen mielikuvilla ja lupauksilla: //
 * turvallisuuteen, perheeseen tai seksuaalisuuteen, sosiaalisiin, rakastamisen ja hyväksynnän tarpeisiin, itsetunnon ja -varmuuden vahvistamiseen.
 * Tunteisiin vedotaan myös huumorilla tai pelkoa tai syyllisyyttä herättämällä.
 * Tuotteeseen liittyvä niukkuus tai rajoitettu saatavuus, erityiskohtelu tai luottamuksellisen tiedon saaminen vetoavat myös kohteeseen. (esim tehtävän mainoksessa tehostesanat, puhutteleva kieli, keskiosan naiskuva, nuorekkuuteen ja mielialaan liittyvät muutokset)
 * // Informatiivisia vaikuttamisen keinoja //
 * faktatiedot, teoriat ja käsitteet, järkisyyt, vertailutiedot, erikoisuudet, uutuudet, taloudellinen etu, rahansäästö, häiriön poisto tai ratkaisu aikaisempiin pulmiin sekä yleiset havainnot. (esim tehtävän mainoksessa uutuus, luonnonmukaisuus, hinta halvempi mitä enemmän ostaa, tyytyväisyystakuu, helppous)
 * // Suostuttelijan uskottavuus, vakuuttavuus ja vetovoimaisuus // :
 * asema, asiantuntijuus, viehättä- vyys, toisaalta tavallisuus, tuttuus ja samanlaisuus, viestintätapa, tarinallisuus. (esim tehtävän mainoksessa tavalliset ihmiset, tutkimus ja asiantuntija instituutti.)
 * Mainonta on suunnattu tietylle kohderyhmälle ja keinoja voidaan pohtia kohderyhmälähtöisesti. Mitä enemmän henkilökohtaista arvoa suostuttelun sisällöllä on, sitä enemmän kohde viestiin syventyy.

4 p: vähintään 4 ed. Palleroa käsitelty

4. a) Prevalenssi ja insidenssi = ovat keskeisiä epidemiologian käsitteitä, kun mitataan ja kuvataan tietyn sairauden esiintymistä ja yleisyyttä.  Prevalenssi eli vallitsevuus kertoo, kuinka moni tutkittavasta väestöstä kärsii tietystä sairaudesta tai terveysongelmasta tietyllä hetkellä tai ajanjaksolla. Tapausten määrä suhteutetaan esimerkiksi 10000 tai 100000 ihmiseen tai vallitsevuus voidaan ilmaista myös prosenttilukuna. Suhdeluku mahdollistaa sairastavuuden vertailun esimerkiksi eri väestömäärän omaavissa kaupungeissa ja eri alueilla kuin myös eri maiden vertailun. Vertailu voidaan tehdä myös eri aikojen välillä; esim. prevalenssi vuonna 1990 ja vuonna 2008.  Insidenssi eli ilmaantuvuus kertoo uusien sairaustapausten määrän ilmaantumisen tietyn ajanjakson kuluessa tutkitussa väestössä. Usein käytetty ilmaantumisen ajanjakso on yksi vuosi. Myös insidenssiä eli uusien tautitapausten määrän kertyminen tiettynä ajanjaksona voidaan suhteuttaa esimerkiksi 10000 tai 100000 ihmiseen tai ilmaista se prosenttilukuna. Suhdeluku mahdollistaa insidenssilukujen vertailun eri väestöryhmissä ja eri aikoina samaan tapaan kuin prevalenssilukujenkin. Insidenssilukuja verrattaessa on huomioitava, että seurantajakso, jolta ajalta uusien tautitausten määrä lasketaan, on myös vertailukelpoinen. b) preventio= Primaaripreventio kohdistuu terveisiin ihmisiin ja siinä pyritään ehkäisemään sairautta jo ennen sen ilmaantumista. Rokotukset, terveysneuvonta ja valistus ovat tyypillisiä esimerkkejä primaariprevention toteuttamistavoista. Myös terveystiedon opetus on hyvä esimerkki primaaripreventiosta.  Sekundääripreventiolla estetään jonkin ongelman paheneminen ja sairauden puhkeaminen. Kohonneen verenpaineen hoitaminen ja rasva-arvojen alentaminen sydän- ja verisuonisairauksissa. esim. seulonnat  Tertiaaripreventio kohdistuu jo sairastuneisiin potilaisiin ja siinä pyritään estämään taudin ja siihen liittyvien oireiden paheneminen tai lisäoireiden kehittyminen. Pitkäaikaissairauksien (esim. astma, diabetes, mielenterveyspotilaat, tuki- ja liikuntaelinsairauksia sairastavat) hoito ja kuntoutus ovat tyypillisiä esimerkkejä tertiaaripreventiosta. Myös tertiaaripreventiossa toteutetaan terveysneuvontaa ja terveysvalistusta

c) kansantauti = yleisimmät taudit jatautiryhmät, jotka aiheuttavat eniten kärsimystä ja kuolemia tietylle määritellylle yhteisölle. Esim. Suomalaisista kansantaudeista d) systolinen ja diastolinen verenpaine =Kun sydämen vasen kammio supistuu, valtimo- paine nousee huippuarvoonsa, jota nimitetään systoliseksi verenpaineeksi. Supistusten välissä, sy- dämen lepovaiheessa, paine on matalampi diastolinen paine. Verenpainetta mitataan elohopeamillimetreinä (mmHg). Systolisen paineen viitearvo on aikuisella 120-130mmHg ja diastolisen paineen arvo 80-85 mmHg. e) angina pectoris = sepelvaltimotautiin liittyvä rasitusrintakipu f) Glykemiaindeksi = Hiilihydraatteja sisältäville ruoka-aineille on määritelty glygemiaindeksit. Ne kuvaavat hiilihydraattien imeytymisnopeutta ja ruuan aiheuttamaa aterian jälkeistä verensokerin nousua. 5. Terveyskeskuksen tehtävät: 6. Terveyttä tukeva yhteiskuntapolitiikka, päätöksenteko Terveellisen ympäristön aikaansaaminen Yhteisöjen toiminnan kehittäminen Väestön terveysvalistus ja –kasvatus Terveyspalveluiden uudelleen suuntaaminen 7. Pohdi eri väestöryhmien välisiä terveyseroja Suomessa ja niiden syitä. Vaikka väestön terveydentila on viime vuosikymmeninä parantunut ja elinikä pidentynyt, eivät kaikki väestöryhmät ole hyötyneet kehityksestä tasa-arvoisesti. Esimerkiksi sosiaaliryhmien väliset terveyserot ovat pikemminkin kasvaneet kuin kaventuneet. Väestöryhmillä on yleisesti tarkoitettu seuraavia ryhmiä: −ikä: nuoret ovat luonnollisesti terveempiä kuin vanhat. Pitkäaikaissairaiden osuus kasvaa iän myötä. Väestön vanheneminen eli vanhojen ihmisten määrän huomattava lisääntyminen elinajan pidentymisen seurauksena lisää suuresti mm. terveydenhuollon kuormitusta ja uudenlaisten hyvinvointipalveluiden tarvetta. −sukupuoli: naiset elävät Suomessa noin 7 vuotta pitempään kuin miehet. Vuonna 2003 miesten elinajan odote oli 75,1 vuotta ja naisten 81,8 vuotta. Miesten ja naisten elinajan ero on Suomessa kansainvälisesti verrattuna suuri, joskin se on viime vuosikymmeninä pienentynyt. −siviilisääty: naimisissa olevat ovat terveempiä kuin naimattomat, eronneet tai lesket. −sosioekonominen asema: Sosioekonomista asemaa kuvaavat tulot, omaisuus ja asumistaso ja niiden hankkimisen edellytyksiä ovat koulutus, ammatti ja asema työelämässä. Korkea-asteen koulutuksen saaneet, ylemmät toimihenkilöt ja hyvätuloiset ovat huomattavasti terveempiä ja toimintakyisempiä ja elävät pitempään kuin lyhyen perusasteen koulutuksen saaneet, pienituloiset raskasta ruumiillista työtä tekevät. Työttömien terveydentila on heikompi kuin työssäkäyvien. −asuinalue: Ahvenanmaalla ja länsirannikolla sekä Etelä-Suomessa elävät ovat terveempiä ja elävät pitempään kuin Itä-Suomessa ja Pohjois-Suomessa asuvat. −äidinkieli: Suomessa asuvat ruotsinkieliset ovat terveempiä ja elävät pitempään kuin suomenkieliset. −etninen tausta: maahanmuuttajien terveydestä Suomessa on toistaiseksi hyvin vähän tutkimustietoja. Väestöryhmien välisten terveyserojen syyt liittyvät mm. eri ammatti- ja koulutusryhmien erilaisiin elinoloihin, työoloihin, erilaiseen fyysiseen ja psyykkiseen kuormitukseen, ja terveystottumuksissa ilmeneviin eroihin sekä terveyspalveluiden käytössä ilmeneviin eroihin. Miesten ja naisten välisiin terveyseroihin vaikuttavat edellä mainittujen lisäksi osaltaan myös biologiset erot. Eri väestöryhmien välillä on huomattavia eroja terveystottumuksissa, jotka osaltaan vaikuttavat heidän suurempaan sairastumisriskiin. Esimerkiksi vähemmän koulutetut tupakoivat yleisemmin, syövät epäterveellisemmin ja harrastavat liikuntaa vähemmän. Lihavia on alemmissa sosiaaliryhmissä enemmän. Eri sosiaaliryhmät kuluttavat alkoholia suurin piirtein yhtä paljon, mutta alkoholin aiheuttamia terveyshaittoja on vähän koulutetuilla enemmän johtuen heidän yleisemmästä humalakulutuksesta. Vastaavanlaisia terveyskäyttäytymiseroja on miesten ja naisten välillä. Terveystottumusten erojen syinä ovat erot mm. terveyden arvostuksessa, mutta myös erot aineellisissa, fyysisissä ja psyykkisissä edellytyksissä. Työolot ja pienituloisuus vaikuttavat eriarvoisuuteen terveyspalveluiden saannissa mm. siten, että työterveyshuollon saatavuus on huonompi pienten työantajien palveluksessa olevilla ja pätkätyössä olevilla. Yksityislääkärien palveluihin pienituloisilla ei ole samassa määrin varaa kuin hyvätuloisilla. Myös joidenkin lääkkeiden korkeat hinnat ja korkea omavastuuosuus vaikeuttavat pienituloisten lääkkeiden käyttöä. 3p Vastauksessa on mainittu ainakin 4 edellä mainituista väestöryhmistä, joiden suhteen terveyden eriarvoisuutta ilmenee. Sosioekonomiset erot ja miesten ja naisten väliset erot tulee sisältyä vastaukseen. Vastaus sisältää muutamia esimerkkejä, minkälaisena terveyserot ilmenevät. Terveyserojen syitä esitellään tarkemmin muutamien väestöryhmien suhteen. 5 pistettä voi saada myös vastauksesta, jossa esitellään vain 2-3 väestöryhmää, joissa terveyseroja esiintyy, mutta näiden syitä esimerkein kuvataan ja pohditaan monipuolisesti. 5p Vastauksessa mainitaan 5-6 edellä mainituista väestöryhmistä, joiden suhteen esiintyy terveyseroja. Terveyseroihin johtavia syitä eri väestöryhmissä kuvataan monipuolisesti ja analyyttisesti ja pohtien.
 * kuntalaisten sairaanhoito
 * koulu- ja opiskelijaterveydenhuolto
 * työterveyshuolto
 * sairaankuljetus
 * seulonnat
 * joukkotarkastukset
 * terveysneuvonta
 * terveystarkastukset
 * ensiapu
 * neuvolat
 * esim. Lainsäädäntö, määrärahat, erilaiset ajoitukset jne.
 * ekologinen näkökulma, liikuntapaikat, liikenneturvallisuus
 * osallistuminen, työ/kouluviihtyvyys, yhteistyö ja sosiaaliset suhteet, yhteenkuuluvuus
 * terveyskampanjat/-neuvonnat, terveystieto/terveysosaaminen, lääkärit ja hoitajat mukana talkoissa
 * esim. Murkkuneuvolat, kuntoneuvolat, erityisryhmät, ikääntyvät
 * mielenterveyttä edistävät laitokset kuten kirjastot, elokuvateatterit, työväenopistot jne.

8. Kuvaile osteoporoosin syitä, seurauksia ja ehkäisykeinoja Osteoporoosi eli luukato, luiden tavanomaisesta poikkeava haurastuminen on seurausta luun lujuuden heikkenemisestä. Se määritellään luuston sairaudeksi, jossa luun lujuuden heikentyminen altistaa murtumille. Osteoporoosi on yleinen sairaus Suomessa erityisesti naisilla. Arvioidaan, että kaikkiaan noin 400 000 ihmistä sairastaa osteoporoosia. On arvioitu, että Suomessa sattuu vuosittain 30-40 000 murtumaa, joissa osasyynä on luuston haurastuminen. Osteoporoosi on lähes oireeton sairaus, joka ilmenee tavallisesti vasta murtuman syntyessä. Se on diagnostisoitavissa röntgenkuvauksen tai luun tiheysmittauksen avulla. Murtumariski kasvaa aina luuntiheyden pienetessä. Osteoporoosin hoidossa voidaan käyttää liikunnan lisäämisen, tupakoinnin lopettamisen ja ravitsemuksen parantamisen ohella myös lääkehoitoa. Sairauden kansanterveydellinen merkitys on kasvamassa väestön ikääntyessä. Vanhusten tapaturmat aiheuttavat yhteiskunnalle suuria kustannuksia. Syitä Osteoporoosin syntyyn vaikuttaa useita tekijöitä. Sen yleisyyttä on lisäämässä nykyisin varsinkin vähäinen kuormittava liikunta ja vähäinen kalsiumin saanti ravinnosta joissakin väestöryhmissä, erityisesti iäkkäiden ihmisten keskuudessa. Kalsiumin imeytymiseen tarvitaan D-vitamiinia, jonka saanti voi jäädä liian vähäiseksi ihmisillä, joiden ravinto ei ole riittävän monipuolista ja jotka joutuvat olemaan laitoksissa tai muuten jatkuvasti sisätiloissa. Riittävään D-vitamiinin saantiin riittää kuitenkin verraten lyhytaikainen auringonvaloaltistus ja tavanomainen suomalainen perusruoka. D-vitamiinia voidaan myös lisätä ravintoon. Suomessa on vuodesta 2003 alkaen tavalliset maidot ja piimät D-vitaminoitu. Ravitsemuksen muutokset, erityisesti maitotuotteiden väheneminen nuorten tyttöjen ja naisten ravinnossa voi johtaa vähäiseen kalsiumin saantiin ja luukudoksen lujuuden riittämättömään kehitykseen nuoruudessa. Nuoruusiässä myös liikunnan vähäisyys estää luustoa kehittymästä lujaksi. Tupakointi on osteoporoosin riskitekijä. Yhteenvedonomaisesti lueteltuna osteoporoosin riskitekijöitä ovat perinnöllinen alttius, vähäinen liikunta, kalsiumin ja D-vitamiinin puute, tupakointi, estrogeenituotannon vähentyminen, runsas alkoholinkäyttö, yli 65 vuoden ikä, naissukupuoli, riittämätön luun muodostus kasvuiässä ja nuoruudessa. Osteoporoosin riskiä voivat lisätä myös eräät sairaudet kuten esimerkiksi nivelreuma sekä eräät lääkkeet kuten kortisonivalmisteet. Myös alipaino ja hento ruumiinrakenne voivat lisätä osteoporoosin riskiä. Seurauksia Luukudos kehittyy noin 30 ikävuoteen asti, jonka jälkeen se alkaa lujuudeltaan heikentyä iän myötä. Naisilla vaihdevuosien jälkeen vähenevä estrogeenituotanto lisää luun haurastumista nopeasti. Myös miehillä luukudos haurastuu vanhetessa. Tästä on seurauksena lisääntyvä alttius murtumille. Tavallisimpia ovat reisiluun kaulan murtumat, selkärangan nikamien painuminen kasaan sekä lievissäkin kaatumisissa syntyvät ranteen luiden murtumat. Reisiluun kaulan murtumat ja selkärangan murtumat ovat iäkkäillä usein vakavia ja aiheuttavat huomattavia toimintakyvyn ongelmia. Murtumien yleisyys on nykyisin suuri: Arvioidaan, että kahdella viidestä yli 50-vuotiaasta naisesta ja yhdellä seitsemästä miehestä murtuu loppuelämän aikana ranne, nikama tai lonkka. Ehkäisykeinoja Osteoporoosin ehkäisyssä tärkeitä kokonaisuuksia ovat liikunta ja ravitsemus. Liikunnan tulisi olla kuormittavaa: tavanomainen kävely ei riitä luun lujittamiseen. Sen sijaan hyppyjä ja tärähdyksiä sisältävät liikuntamuodot ovat suositeltavia. Liikunnan merkitys on erityisen suuri nuoruusiässä, jolloin pääosa luukudosta muodostuu, mutta säännöllinen liikunta sen jälkeenkin pitää yllä luuston terveyttä ja jopa lisätä luuston lujuutta. Erityisesti luuston vahvistumisvaiheessa tulee huolehtia riittävästä kalsiumin ja D-vitamiinin saannista. Suositeltu kalsiumin määrä ravinnossa on 800-900 mg vuorokaudessa. D-vitamiinia tulisi saada vastaavasti 300-400 kansainvälistä yksikköä (IU) vuorokaudessa. Parhaita kalsiumin lähteitä ravinnossa ovat mm. rasvaiset kalat (esim kirjolohi ja lohi) sekä maito- ja juustotuotteet. Liikunnan muodoista aikuisille suositeltavia ovat kuntosaliharjoittelu, porraskävely, lenkkeily juosten sekä hyppyjä ja tärähdyksiä sisältävät lajit (esim. pallopelit sekä voimistelu- ja tanssiliikunta). 3p Vastaus sisältää osteoporoosi sairauden tunnuspiirteiden oikeaa kuvausta. Vastauksessa käy ilmi osteoporoosin aiheuttamien terveysongelmien luonne ja ajoittuminen erityisesti vanhuusikään ja että se on naisilla selvästi yleisempää kuin miehillä. Osteoporoosin syntyyn vaikuttavista tekijöistä mainitaan ainakin ravitsemukseen ja liikuntaan liittyvät tekijät sekä tupakointi. Nämä tekijät tulevat esiin myös kuvattaessa sairauden ehkäisykeinoja. Myös naisten vaihdevuodet osteoporoosiriskiä lisäävänä tekijänä mainitaan. Vastaus on luonteeltaan luettelonomainen eikä juurikaan sisällä tarkempia perusteluja tai pohdintaa esim. ehkäisykeinojen merkityksestä, toteutettavuudesta ja vaikuttavuudesta. 5p Vastaus sisältää taudin yleisyyden tarkastelua sekä sen kansanterveydellinen merkitys on huomioitu.. Osteoporoosin oireettomuuteen liittyvä problematiikka tunnistetaan. Toisaalta vastaaja tietää, että osteoporoosiin voi viitata paljain silmin havaittavat lyhentynyt pituus ja ryhtimuutokset. Vastauksessa tulee esiin myös nuoruuteen liittyvän kasvuiän ravitsemuksen (kalsium, D- vitamiini) ja liikunnan suuri merkitys luukudoksen muodostumisessa ja luun terveyden perustan luomisessa. Kalsiumin ja D-vitamiinin lähteistä annetaan esimerkkejä samoin kuin suositeltavista liikuntamuodoista. Osteoporoosin riskitekijöitä ja suojaavia tekijöitä on kuvattu monipuolisesti sisältäen myös naisten vaihdevuosien aikana vähentyvän estrogeenituotannon merkitys luun haurastumisessa. Sairauden ehkäisykeinoja esitellään yksilön ja yhteiskunnan näkökulmasta. Lisäansioksi katsotaan, jos vastauksessa kuvataan myös osteoporoosin riskiä lisääviä sairauksia tai eräitten lääkevalmisteiden negatiivisia vaikutuksia luustoon.

9 Vertaile raskauden ehkäisymenetelmiä ja niiden raskautta ehkäisevää vaikutustapaa. Kysymyksessä haetaan vertailevaa tietoa raskauden ehkäisymenetelmistä ja niiden vaikutustavasta. Vertailua voidaan tehdä vaikutustavan lisäksi esim. sukupuolitaudeilta suojaavuuden ja saatavuuden avulla (ks. taulukon sarakkeet) tai vertailussa voi taulukossa olevien lisäksi huomioida esim. hyödyt ja haitat, luotettavuus ja tehon, käyttörajoitukset tai käyttöön liittyvät erityisohjeet, käytön pitkä/lyhytaikaisuus ja siihen liittyvä perhesuunnittelu, elämäntilanteeseen liittyvät tekijät, suositeltu kohderyhmä tai sivuvaikutukset. 3p Vastauksessa on esitelty useita menetelmiä vaikutustapoineen, mutta siitä ei tule esiin vertailevaa otetta. Tai vastaus sisältää muutaman tavallisimman menetelmän erittelyn vertailua mahdollistavalla tavalla. Tai vastaus sisältää useita menetelmiä ja vertailevaa otetta, mutta tiedoissa on puutteita tai virheitä. Vastauksessa tarkastellaan menetelmien luotettavuutta (tehoa). 5 p Vastauksessa esitellään useita erilaisia menetelmiä ja niihin liittyvät vaikutustavat sekä yksityiskohtaisempaa tietoa menetelmistä. Vertailua eri menetelmien välillä on tehty vaikutustavan lisäksi ainakin 3-4:stä eri näkökulmasta (esim. kohderyhmä). Menetelmistä tulee vastauksesta ilmetä kondomi, hormonaaliset ehkäisyvalmisteet lähes kaikkine tyyppeineen, ovulaation määritykseen perustuva menetelmä sekä kierukka. Lisäansioita: miesten kehitteillä oleva hormonaalinen ehkäisy. Vastauksessa vertaillaan menetelmien tartuntatauteja ehkäisevää vaikutusta. Kts. taulukko